Епітети в романах «Люди на болоті», «Заметілі. Грудень» І. Мележа та їх переклади на німецьку мову - Старостіна, Анна (Філологічний часопис, 2019)
У статті проаналізовано способи перекладу епітетів романів «Люди на болоті», «Заметілі. Грудень» І. Мележа та особливості їх перекладу на німецьку мову, зокрема акцентовано на кореляції у процесі перекладу, що допомагає подолати мовний бар’єр. Проаналізовано приклади правильних, а також випадки неправильних перекладів, зроблено спробу з’ясувати причини неправильності. Епітети класифіковано на одиничні, парні та підсилені. Деякі епітети оригіналу становлять 41,4 % від загальної кількості і морфологічно репрезентовані прикметниками, дієприкметниками, прислівниками та іменниками. У більшості випадків автор додає два епітети до іменника (парні образні утворення становлять 49,5 % від загальної кількості): один епітет має конкретне предметне значення, інший – образне, що дозволяє досягти більшої виразності, створити емоційний вплив, оскільки семантику одного епітета конкретизує інший. В аналізованих романах автор послуговується ампліфікованими епітетами (вони складають 9,1 % від загальної кількості). Метод ампліфікації полягає в концентрації образних визначень, що дозволяє чіткіше репрезентувати значення кожного з компонентів лексичного ряду, оскільки вони точніше підкреслюють властиві їм конотації в реченні. Підсилені епітети в більшості випадків перекладають на німецьку мову меншою кількістю одиниць. Як засвідчив аналіз фактичного матеріалу, кількість епітетів у німецькому тексті не завжди збігається з оригінальним текстом. При перекладі особливу увагу надають збереженню реалізованого ними значення і стилістичній функції. Усунення виражальних засобів – один з недоліків перекладу, що не дозволяє достатньою мірою перекласти особливості індивідуального стилю письменника.