Моделі взаємодії між відомими та новими знаннями в науково-популярних текстах - Якубова, Вікторія (Філологічний часопис, 2019)
Стаття базується на концепції знання як одиниці лінгвістичного аналізу науково-популярного тексту та орієнтована на наукові знання, що є результатом цілеспрямованої пізнавальної діяльності та охоплюють різні поняття про реальність. У науково-популярному тексті знання можуть бути запозичені з попередніх текстів у формі понять, фактів, результатів попередніх досліджень, які вважаємо відомими знаннями, або вербалізовані у формі результатів нових досліджень чи нових понять. Мета дослідження – розкрити та описати основні закономірності взаємодії відомих і нових знань у науково-популярному медіатексті. Наукове пізнання цього типу тексту функціонує як діалектична єдність відомого та нового, що взаємопов’язані в межах семантичної структури досліджуваного тексту. Дослідження виконано на матеріалі 100 статей британських та американських газет (The Washington Post, The New York Times, The Independent, The Sunday Times, USA Today). Методологія дослідження базується на попередніх дослідженнях науково-популярного тексту як єдності смислових компонентів, що складають його конвенціональну структуру (суперструктуру), прототипову для цього типу текстів, та встановлюють віртуальний діалог між автором і читачем. Для визначення фрагментів тексту, що містять відомі та нові знання, використано статистичний метод і метод контекстуального аналізу. Дослідження засвідчує, що нове наукове знання відображено в науково-популярному тексті у формі взаємодії між відомим і новим знанням. У більшості англійських статей нові знання формулюються через повідомлення про результати досліджень або розповідей про пацієнтів, учасників наукових досліджень. Можна також констатувати, що взаємодія відомих і нових наукових знань відбувається за трьома закономірностями: повідомлення про результати попередніх досліджень, після чого йде інформація про результати останніх досліджень (або у зворотній послідовності); повідомлення про наявну інформацію з наукової проблеми, після чого йде повідомлення про нове наукове відкриття та його практичне значення (або у зворотній послідовності); повідомлення про відомі ідеї та поняття, що супроводжується докладною чи актуальною інформацією про відоме, а також наведено нові знання. Усі три моделі передбачають протиставлення відомого та нового, що ілюструє наступність наукового знання.