МОТИВАЦІЙНИЙ АСПЕКТ ДОСЛІДЖЕННЯ ТЕРМІНОЛОГІЧНОЇ ЛЕКСИКИ - Цимбал, Наталія (Філологічний часопис, 2018)
У статті визначено класифікаційні параметри поняття «мотивація» («мотивованість») у проекції на термінознавчі дослідження та розроблено методологічні принципи мотиваційних досліджень термінологічної лексики. Мотивованість розуміємо як властивість слова, що дозволяє усвідомити зумовленість зв’язку значення (план змісту) і звукової оболонки слова (план вираження) на основі співвіднесеності слова з мовною, позамовною дійсністю та ментальними категоріями. Диференціюємо лексичну та структурну (словотвірну) мотивацію; повну та часткову; абсолютну та відносну; фонетичну, семантичну, аналітичну; пропозиційно-диктумну (гіперонімічний, гіпонімічний, категорійний, предикатно-аргументний різновиди), модусну мотивацію, асоціативно-термінальну (структурно-метафоричний, метафорично-дифузний, гештальтний або образний типи), концептуально-інтаграційну та змішану. Основні методологічні принципи мотиваційних досліджень термінологічної лексики: раціональне співвідношення питомого та запозиченого у виборі мотиватора (ономасіологічної бази); антропоцентризм; текстоцентризм; детермінізм; менталізм; інформативність; аксіологічність; референтність; динамічність; типологічність; синхронність. Мотиваційний аспект дослідження термінологічної лексики вимагає спеціально розробленої методики, яка, безумовно, базується як на класичних, так і інноваційних методах та прийомах. У мотивологічних дослідженнях основним методом є описовий (при потребі зіставно-описовий). Аналіз семантичної структури термінолексем передбачає використання елементів структурного методу, зокрема компонентного аналізу. Дослідження термінологічних одиниць у функціональному аспекті спричинює застосування окремих прийомів контекстуального аналізу; звернення ж до проблем, пов’язаних із ментальними категоріями, зумовлює необхідність застосування методик і прийомів концептуального аналізу. Використовуються прийоми мотиваційного, морфемного, словотворчого, етимологічного аналізу, а також кількісні підрахунки та інтроспекція. Вибір тих чи тих методів і прийомів мотиваційних досліджень термінологічної лексики відбувається в межах семасіологічного та ономасіологічного підходів.